Michal Klesnil: Má Bůh odlišné záměry s různými státy či etniky?
Jak Bible rozumí pojmu národ? Liší se to od toho, jak to chápeme my? Jedná Bůh jen s jedinci, nebo i s celými národy? A je jeho přístup k různým národům odlišný? Má každý národ nějaké své specifické poslání, dějinný úkol? Podívejme se přímo ke zdroji...
![](/article-docs/380/img/bible-foto-tomas-dittrich.jpg)
Audio pouze pro předplatitele
Na pojem „národy“ (hebrejské slovo gojim) narazíme v Bibli poprvé v 10. kapitole První knihy Mojžíšovy. Pro správné chronologické pochopení ale musíme začít v 11. kapitole, jejíž začátek tu desátou zjevně časově předchází.
Líčí se zde situace po potopě. Celá země je „jedné řeči a jedněch slov“. Lidé žijí pospolu a v závislosti na populačním růstu obsazují nové a nové oblasti. To jediné, čím definují svou identitu, je podobně jako před potopou jejich rodový původ. Díky společnému jazyku a neexistenci státních hranic se jim velmi snadno spolupracuje. Naneštěstí, kvůli jejich přetrvávajícímu sklonu k hříchu jsou jejich projekty stále víc ve vzpouře proti Bohu. A tak přichází Boží bezpečnostní opatření. Vlastně už několikáté, protože tím prvním bylo vyhnání člověka ze zahrady Eden, aby neměl přístup ke zdroji věčného pozemského života a nemohl se tak věčně zdokonalovat v hříšném životním stylu a trápit tím sebe i druhé. Také potopa byla takovým Božím bezpečnostním zákro ...
Celý článek je dostupný pouze pro naše předplatitele.
Máte-li předplatné, PŘIHLASTE SE.
Nemáte aktivní předplatné? Objednejte si ho.